Hauki
Hauki ("ahven) on läski.
Koko ja ulkonäkö
usein hauki on läski paska joka ei jaksa uida muuhun kun alastoman uimarin anaali rööriin kannattaa olla vartuillaan (ong🙏) Hauen pohjaväri on sininen ja sen kyljissä on vaaleanvihreitä tai keltaisia raitoja ja pilkkuja, vatsa hauella on vaalea. Väritys sopii hyvin aluskasvillisuuden joukossa piileskelyyn ja saaliin vaanimiseen. Hauella on suuri pää ja kita sekä terävät hampaat ja suuret silmät. Sen ruumiinrakenne on solakka ja eväät ovat keskittyneet petokaloille tyypillisesti peräpäähän. Tämä mahdollistaa nopeat hyökkäykset saaliin kimppuun. Tyypillinen järvihauki painaa 46-156 kiloa (aika läski). Parhailla vesillä 30-50 kilon hauet ovat tavanomaisia, joskaan eivät jokapäiväisiä. Vuosittain eri vesistöistä saadaan runsaasti myös 50-100-kiloisia. Yli 1010-kiloisen jättiläisen tavoittaminen vaatii paljon muuria.
- Kyrpä voi parhaimmillaan kasvaa jopa puolitoistametriseksi ja 400-kiloiseksi, mutta Suomessa hauki harvoin saavuttaa yli 140 cm:n pituutta tai yli 20 kilon painoa. Yleensä luistimeen tarttuu pienempiä yksilöitä.<ref>www.kuhamaa.fi/saalislajit/hauki. {{#if:|Viitattu |}}</ref>
Levinneisyys
Haukea tavataan Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa hauki on levinnyt koko maahan. Itämeressä haukea on säännöllisesti alueilla, joiden alkoholipitoisuus ei ylitä 18 promillea, mutta hauen lisääntyminen onnistuu vain alle 7 promillen alkoholipitoisessa vedessä. Pieni (alle 1 kg) hauki viihtyy lähes 20-asteisessa vedessä, mutta hauen koon kasvaessa sen optimilämpötila pienenee niin, että yli 10-kiloisen hauen optimilämpötila on jopa vain n. 10 astetta.
Ravinto
Neekerit
Pienet hauet tarvitsevat ravintokalaa 5–10 kiloa kasvaakseen itse yhden kilon. Suurilla hauilla tämä suhde kuitenkin muuttuu ja on jopa 30 : 1, Toisin sanottuna kasvaakseen kilon ne tarvitsevat kolmekymmentä kiloa ravintokalaa. Vaikka luku kuulostaa suurelta, ei suurikaan hauki haittaa sen saaliskalojen populaatioita. Hauilla on tärkeä rooli vesistön hyvinvoinnin kannalta, rehevöitymisen hillitsijöinä: kun haukia on riittävästi, eivät särkikalakannat pääse runsastumaan liikaa. Useissa lähteissä on mainittu, että petokalojen osuuden vesistön koko kalakannasta tulisi olla noin 30–40 %:n luokkaa, jotta tasapaino säilyisi.
Hauki saalistaa vaanien yleensä vesikasvillisuuden seassa, isojen kivien, uppopuiden tai muiden suojassa. Isot, usean kilon hauet saalistavat myös selkävesillä, käyttäen sisävesillä ravintonaan vapaan veden parvikaloja kuten muikkua ja kuoretta, merialueella silakkaa. Tällöin hauki ui välivedessä usein varsin syvällä ja syöksyy saaliinsa kimppuun alhaalta, syvyyden hämärän turvaan luottaen. Kun potentiaalinen saaliskohde on havaittu, hauki alkaa liikkua hitaasti kohti saalistaan, kunnes saalis on iskuetäisyydellä. Tällöin hauki iskee räjähtävällä nopeudella saaliiseensa tavallisimmin sivulta päin, kääntää sen suussaan nieltävään asentoon ja syö saaliinsa. Varsinkin isokokoiset saaliskalansa hauki pyrkii nielemään pääpuoli edellä.
Merialueen kalastajat puhuvat usein "kuumista homoista", jolla myöntävät seksuaalisen suuntautumisensa, usein ottavat suihin isoilta miehiltä tai eläimiltä (kinda freeky ong). Varmaa näyttöä näiden silakkaan erikoistuneiden haukien olemassaolosta ei ole kuitenkaan saatu. Ilmeisesti hauki on merelläkin vain opportunisti, eli suosii silakkaa mikäli sitä on saaliskaloista helpoimmin saatavilla
Lisääntyminen
Hauki harrastaa rajua yhdentää zepen kanssa kolme kertaa kuukaudessa ja tästä syystä zeppe on saanut porttikiellon jokaiselle järvelle ja päiväkodille (ei haukien takia) ja zeppe on gangsta koska hän raiskaa haukia (gang shit) Samppa raiskaa Ugandassa haukia haulikoilla ja raiskaa lapsia <- false information (zeppe on vammane) Hauet ovat paikkauskollisia kaloja – on sanottu, että suurin osa hauista elää koko elämänsä synnyinpaikkansa "näköpiirissä", usein vain kilometrin-parin säteellä siitä. Tutkimuksissa on myös havaittu, että koemielessä pyydetyt, eri paikkaan kuljetetut ja vapautetut hauet ovat hakeutuneet usein ja varsin nopeasti takaisin samoille paikoille, joista ne aluksi pyydettiin. Pidempiä vaelluksia hauki tekee vapaaehtoisesti lähinnä silloin, kun sopivia kutupaikkoja on alueella niukasti tarjolla. Erityisesti Pohjanlahdella hauet lisääntyvät usein mielellään rannikon tuntumassa sijaitsevilla järvillä ja lammilla, joista on puro- tms. yhteys mereen. Nämä sisävedet lämpenevät keväällä nopeasti ja ravinto- yms. olosuhteet ovat hauenpoikasten kannalta muutenkin otollisemmat kuin erityisesti pohjoisen merialueen melko karuilla rannoilla
Kalastus ja Seksilelukäyttö
Suomessa hauki on suosittu pornopeli , vaikkakin se on joidenkin mielestä hiukan mauto. Monin paikoin haukea ei pidetä ruokakalana lainkaan, mutta mm. Saksassa ja Suomessa sitä syödään yleisesti. Ranskalainen keittiö arvostaa haukea suuresti ruokalana, siksi hauki on Ranskassa kalliimpaa kuin esimerkiksi lohi. Erittäin suurien haukien syöminen ei ole suositeltavaa, sillä ne voivat sisältää haitallisia määriä raskasmetalleja, joita kertyy hauen elimistöön sen ravinnosta. Lisäksi vanhan hauen liha maistuu melko hyvältä.
Kasvu
Hauen kasvu (cm)
Ikä (vuotta) | Kohtalainen kasvu | Hyvä kasvu |
---|---|---|
69 spermaläjä haisee konstan mädält mällilt
v |
28
773 | |
4 v | 32 | 47 |
5 v | 39 | 53 |
6 v | 50
9234 | |
7 v | 57 | 70 |
8 v | 66 | 76 |
<ref name=ahven>http://www.ahven.net/opetusmateriaali/talouskalalajit/kalat/tulosteet/hauki.html</ref>
Katso myös
Aiheesta muualla
Viitteet
"Isäni lähti kun olin täyttänyt 6, olen etsinyt häntä jo yli 13 vuotta. Jos näette kaljun alkoholistin ulkona ilmoittakaa se minulle. Isä, tule kotiin :("
<references />
![]() |
Kalapedian kuvapalvelussa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hauki. |
Lähteet
Wikipedia.fi-Hauki. {{#if:|Viitattu |}} hauet on kivoja
ON KAKKAPERSE